(untitled) (Збірник «Наукові проблеми архітектури та містобудування» | ОДАБА, 2026)
У статті розглянуто проблему розсинхронізації проєктної та кошторисної документації як одну з ключових причин перевитрат, порушення строків і зниження прозорості управління будівельними проєктами. Показано, що традиційні підходи кошторисування, засновані на ручному або напівавтоматизованому визначенні обсягів робіт за кресленнями, формують кошторис як автономний інформаційний продукт, слабко пов’язаний із проєктними даними, унаслідок чого зміни проєктних рішень потребують повторного перерахунку обсягів і вартості та супроводжуються накопиченням помилок. Обґрунтовано BIM орієнтований підхід із застосуванням 5D BIM, у межах якого геометричні, кількісні й вартісні параметри інтегруються в єдиній інформаційній моделі та підтримуються як керована версійована інформація. Розкрито роль процесів Quantity Take Off і Bill of Quantities, де QTO забезпечує безперервне отримання кількісних показників безпосередньо з параметрів елементів моделі, а BOQ формує структурований документ для вартісних розрахунків і контрактної взаємодії. Показано, що модель як єдине джерело достовірних даних дає змогу виконувати сценарне кошторисування, порівнювати альтернативні технічні рішення на ранніх стадіях та оперативно оцінювати вплив змін на бюджет. Визначено передумови ефективності 5D BIM для вітчизняної практики з урахуванням стандартизації інформаційних вимог, класифікації та управління змінами відповідно до ISO 19650. Отримані висновки можуть бути використані для практичного впровадження із застосуванням інструментів штучного інтелекту в системах BIM орієнтованого управління вартістю.